USA:n kongressi avaa kautensa 6.1.2021 varsin sekavissa tunnelmissa. Sen on otettava kantaa presidentinvaaleihin liittyviin, väitettyihin vaalivilppeihin seitsemässä eri osavaltiossa. Niitä ovat Pennsylvania, Georgia, Michigan, Wisconsin, Arizona, Nevada ja New Mexico. Nämä osavaltiot ovat lähettäneet kaksi eri listaa liittyen presidentinvaalien valitsijamiehiin. Syynä on epäily vaalivilpistä sekä epäselvyydet prosessin läpinäkyvyydessä tai laillisuudessa. Peräti 39% amerikkalaisista uskoo, että käydyissä presidentinvaaleissa tapahtui vilppiä. (Reuters/Ipsos)
Näitä kaksia listoja on ollut historian saatossa ennenkin. Myös epäselvyyksiä ja syytöksiä vaalivilpistä on nähty aikaisemminkin, alkaen jo vuodesta 1877.
Siinä mielessä asia ei ole niin ainutlaatuinen kuin suomalainen media kertoo.
Tilanne on nyt valintaprosessin kannalta kaikkea muuta kuin selkeä. Periaatteessa senaatin pj, varapresidentti Mike Pence, ratkaisee kumman listan hän osavaltiolta hyväksyy. Näin on vain periaatteessa, koska laintulkinta tämän osalta on jopa USA:n oikeusoppineiden taholta epäselvä. Kokoukseen osallistujilla on kuitenkin oikeus kyseenalaistaa äänestyksen tulos. Näin kävi mm. 2016, jolloin yksi edustajista (Maxine Waters) halusi kyseenalaistaa Donald Trumpin vaalivoiton. Selkeää kuitenkin on, että äänestystuloksen haastaminen vaatii yhden henkilön edustajainhuoneesta ja yhden senaatista.
Oikeudellinen tulkintaerimielisyys tulee tässä: Onko edustajainhuoneessa mahdollisesti äänestettäessä äänet laskettava edustajien määrän perusteella vai siten, että jokaisella osavaltiolla on yksi ääni?
Se on varmaa, että jonkin osavaltion vaalitulos voidaan mitätöidä vain, jos sekä senaatti, että edustajainhuone päättää niin.
Donald Trumpin tiimi on väittänyt, että useissa osavaltioissa äänestäjiä on ollut enemmän kuin rekisteröityneitä, äänestämiseen oikeutettuja kansalaisia. Tätä väitettä on tarkistettu lukuisissa piirikunnissa ja se näyttäisi olevan väärä. Toinen väite on ollut, että Joe Bidenille on ”yllättäen” vaaliyönä ilmestynyt ääniä monissa piirikunnissa nimenomaan demokraattien hallitsemissa osavaltioissa. Tämä väite on jäänyt todistamatta kumpaankaan suuntaan siltä osin, että kyseessä ei olisi oikeat ja lailliset äänet. Kolmanneksi, Dominion ääntenlaskukoneiden osalta väitteet vaalivilpistä ovat jääneet harmillisesti ”roikkumaan”. Tässä kohta epäilyksiä herättää se, että Giulianin tai Povelin tiimit eivät ole saaneet tarkistaa laitteiden toimintaa jälkikäteen. Hyvä kysymys on, miksi koneiden toimintaa ei saa tarkistaa.
Edelleen on väitetty, että Bidenille on tullut ääniä tuhansilta kuolleilta kansalaisilta. Asia tarkistettiin yhdessä osavaltiossa (Michigan) ja lopputulos oli se, että väite on väärä. Avoimeksi tietenkin jää, olisiko näin jossain muualla. Lienee kuitenkin epätodennäköistä. Sitten toisaalta taas samaan aikaan useampi sata vaalivirkailijaa on valaehtoisesti todistanut huomanneensa selkeää vaalivilppiä tapahtuneeksi. Tilanne on sekava ja mitä sekavammaksi se tulee, sen enemmän siitä on hyötyä Trumpille. Hänen tiiminsä tietää tämän varsin hyvin.
Senaattori Ted Cruz yhdessä kymmenen kollegansa kanssa on lauantaina 2.1.2021 antanut lausunnon, jossa hän vaatii kongressia nimittämään komission (Electoral Commission) tutkimaan vaalivilppisyytöksiä em. seitsemässä osavaltiossa. Komissiolle tulee antaa aikaa 10 päivää. Tästä vaatimuksestaan johtuen Ted Cruz kollegoineen tulee 6.1.2021 vaatimaan äänestystuloksen hylkäämistä kyseisissä osavaltioissa.
EI koskaan pitäisi julkisesti ennustaa. Uskon kuitenkin, että kaiken tämän sirkuksen jälkeen seuraava presidentti on Joe Biden. Hän johti koko kisan ajan selkeästi ennusteissa ja olisi epäloogista, että yllättäen aivan viime päivinä kisa olisi kääntynyt Trumpin eduksi. Joe Biden ei saanut ääniä siksi, että hänen oletettaisiin olevan hyvä presidentti. Hän ei nimittäin sitä tule olemaan. Kognitiiviset ongelmat ovat vain jäävuoren huippu. Hänet on äänestetty presidentiksi siksi, että Trumpista – saavutuksistaan huolimatta – haluttiin eroon. Kun Joe Biden tulee vetäytymään presidentin virastaan varmaankin vuoden kuluessa on hyvä muistaa, että varapresidentiksi nimitetty Kamala Harris ei saanut mitään kannatusta edes demokraattipuolueen sisällä viime vuonna. Demokratia ei välttämättä toimi kunnolla edes USA:ssa. Surullista.